Arath
Welcome
editHello, welcome to Wiktionary, and thank you for your contributions so far.
If you are unfamiliar with wiki-editing, take a look at Help:How to edit a page. It is a concise list of technical guidelines to the wiki format we use here: how to, for example, make text boldfaced or create hyperlinks. Feel free to practice in the sandbox. If you would like a slower introduction we have a short tutorial.
These links may help you familiarize yourself with Wiktionary:
- Entry layout (EL) is a detailed policy on Wiktionary's page formatting; all entries must conform to it. The easiest way to start off is to copy the contents of an existing same-language entry, and then adapt it to fit the entry you are creating.
- Check out Language considerations to find out more about how to edit for a particular language.
- Our Criteria for Inclusion (CFI) defines exactly which words can be added to Wiktionary; the most important part is that Wiktionary only accepts words that have been in somewhat widespread use over the course of at least a year, and citations that demonstrate usage can be asked for when there is doubt.
- If you already have some experience with editing our sister project Wikipedia, then you may find our guide for Wikipedia users useful.
- If you have any questions, bring them to Wiktionary:Information desk or ask me on my talk page.
- Whenever commenting on any discussion page, please sign your posts with four tildes (
~~~~
) which automatically produces your username and timestamp. - You are encouraged to add a BabelBox to your userpage to indicate your self-assessed knowledge of languages.
Enjoy your stay at Wiktionary! Widsith 14:30, 18 September 2007 (UTC)
Thanks
editMany thanks for your correction to the French wiktionary (feel free to open an account there, even if you cannot speak French, and also to make this suggestion to your French-speaking friends...) May I ask you a few questions?
- in conjugations, you mention the present passive participle, which is not mentioned in the Bulgarian wiktionary. Is this participle still used, or is it used only in older texts?
- unlike the Bulgarian wiktionary, you don't mention definite forms for the past active imperfect participle. If this participle is used only in compound tenses, never alone, these forms don't seem to make much sense. So, why does the Bulgarian wiktionary mention them? Do you see any reason?
- for the verb list 186 of the Bulgarian wiktionary, a bot has included complete conjugations for all verbs (even for verbs such as мръквам, застудявам or досмешавам). What do you think about it?
- this same list includes дециграм, дотам, вигвам... These words exist, but are they real verbs, and what do they mean?
Lmaltier 17:21, 21 September 2007 (UTC)
- I mention the present passive participle, because it is mentioned in Wikipedia. I was surprised that this participle existed, I had considered such forms to be adjectives. I haven't found a Bulgarian grammar book that mentions it, so I think that Bulgarian linguists consider it to be an adjective (as in English, and in French maybe: readable, controllable, destructible, thinkable are adjectives not participles) and that's why it's not in the Bulgarian wiktionary. There was a present passive participle in Old Bulgarian, but it was lost and in modern Bulgarian it is used due to influence from Russian, just like the present active participle. These two participles are used more and more every day, but it should be noted that they differ slightly in meaning and formation from their counterparts in Russian and Old Bulgarian. The present passive participle is used rarely in spoken Bulgarian (it is used more in the written language) but it is gathering momentum (especially forms derived from foreign verbs ending in -ирам, such as реализирам, инвестирам). It think it should be considered a participle not an adjective, because in a dictionary you wouldn't find entries for "неконтролируем" (uncontrollable), "четим" (readable) or "говорим" (speakable) just like you wouldn't find entries form "неконтролирал", "четящ" or "говорен". I should write about that in the Bulgarian wiktionary.
- The past imperfect active participle is never used attributively (as an adjective), so forms with the definite article really don't make any sense. I'll write about that, too.
- In the Bulgarian wiktionary there are many inaccuracies and other wiktioanaries (including the French) have fallen under its influence. For example perfective verbs don't have adverbial participles, so forms like "внесейки", "прочетейки" are incorrect, but are given as examples of conjugation. Intransitive verbs don't have past passive participles, so forms like "падан" (form падам - to fall), "дойден" (from дойда - to come), "bg:абдикиран" (from абдикирам - to abdicate), "bg:агонизиран" (from агонизирам - to agonize) don't make any sense at all, but again are given as entries. That's why the bot in the Bulgarian wiktionary has created a great mess. In the verb list 186 the aspect (imperfective/perfective) and the valency (intransitive/transitive) of the verbs aren't included.
- "дециграм" means "decigram", "дотам" - "up to there, this far, up to the point that/where, to the extent, to such an extent" and "вигвам" - "wigwam". Arath 14:30, 23 September 2007 (UTC)
- Thank you very much for your answers. So, as I strongly suspected, дециграм, дотам and вигвам cannot be verbs, and it is impossible to trust verb lists and conjugations in the Bugarian wiktionary. I use a bot to create verb entries, but I'll have to clean some entries, and to be more careful in the future. Lmaltier 17:11, 23 September 2007 (UTC)
Transliterations
editWould you be so kind to also provide transliterations for the new words you entered? It is customary to only indicate the accent on the transliteration, though there was some discussion about this (about Russian). There is something like {{ru-accent}}
or something. Search the beer parlor archives. Maybe you could create Wiktionary:About Bulgarian, based on what is mentioned in Wiktionary:About Russian? Cheers, H. (talk) 14:58, 25 September 2007 (UTC)
Order of sections
editYou are making so many nice corrections. Thank you.
Please know that the Conjugation section should come before Related terms. --EncycloPetey 13:44, 27 September 2007 (UTC)
- Thanks! One more request: Could you please add the Bulgarian translations to the page listen? Thanks. --EncycloPetey 13:56, 27 September 2007 (UTC)
Another request
editIs this the correct Bulgarian translation for Central Europe: Централна Европа (Tsentralna Evropa)? If so, would you please create the entry? The word Central Europe and its translations in languages of Europe is one of my pet projects. --EncycloPetey 17:19, 20 November 2007 (UTC)
- Yes, it is. Arath 17:27, 20 November 2007 (UTC)
- Thank you. --EncycloPetey 17:38, 20 November 2007 (UTC)
- You're welcome. Arath 17:42, 20 November 2007 (UTC)
- Thank you. --EncycloPetey 17:38, 20 November 2007 (UTC)
Inflection
editFor Bulgarian nouns, adjectives and numbers, we usually use the term inflection rather than declension. —Stephen 18:54, 20 November 2007 (UTC)
Tbot entries
editHi! You might be interested in Category:Tbot entries (Bulgarian). The bg.wikt has (as you probably know) a lot of entries, and we have quite a few translations; Tbot creates entries here as best it can using those, to be expanded by us humans ... you may or may not find it useful. Robert Ullmann 11:18, 16 December 2007 (UTC)
- You want me to check and expand the entries? Arath 11:30, 16 December 2007 (UTC)
- If you like. Just wanted you to be aware of it. If you find actual errors it would be helpful to know. Making new entries is good too ;-) Robert Ullmann 11:37, 16 December 2007 (UTC)
There is something wrong with the inflection template. —Stephen 12:55, 23 December 2007 (UTC)
- Yes, вятър is an irregular noun. Arath 13:01, 23 December 2007 (UTC)
List of Proto-Slavic nouns
editYou might be interested in adding Bulgarian cognates to Appendix:List of Proto-Slavic nouns when you have time. —Stephen 10:46, 25 December 2007 (UTC)
Do you know the étymology of касис? How old is this word? The reason for the question is that the French word is cassis (same pronunciation). It's probable that the Bulgarian word has been borrowed from French, but I'd like to check something: is it possible that cassis has been borrowed from касис? Lmaltier 20:59, 6 February 2008 (UTC)
- I couldn't find the etymology of the word, but I don't think that the French cassis has been borrowed from the Bulgarian касис, because in Bulgaria the plant's also known as "френско грозде" (French grapes) and the article in the Bulgarian Wikipedia says that in Bulgaria it's found only in a small region in the Western Rhodopes. Arath 14:14, 20 February 2008 (UTC)
- Thank you! Lmaltier 07:09, 3 March 2008 (UTC)
Hi, and thank you very much for tidying up the Bulgarian entries. In future could you please leave the line below the === Noun/Verb etc. === line using {{infl}}
, there are several reasons for this, firstly it makes things remain standardised, secondly it deals with categorization automatically. See my edit to show you how to do it. Yours Conrad.Irwin 12:13, 15 June 2008 (UTC)
- Thanks, keep up the good work! Conrad.Bot 14:16, 15 June 2008 (UTC)
Is the inflection correct? Should the vocative be ума instead of уме? —Stephen 20:18, 18 October 2008 (UTC)
- No, there are no masculine nouns that form the vocative with -а. Here's an example of the vocative form (the phrase "И кажи ми о велики уме!" - "And tell me oh great mind"). Arath 08:30, 19 October 2008 (UTC)
- Ah ha, thanks! —Stephen 08:42, 19 October 2008 (UTC)
Babel
editHi Arath. Would you mind adding a Babel template to your user page? It's helpful to see what languages our editors can work in. See Wiktionary:Babel. Ƿidsiþ 09:23, 23 November 2008 (UTC)
Здравей. Защо си добавил към значенията на майка това за дига и причина - №2 и №3? Останах поразен, когато ги прочетох. Ако за причина си имал предвид изрази от вида повторението-майка на знанието, това е фигуративно, не виждам причина за превод с cause. Bogorm 16:23, 17 February 2009 (UTC)
- dam има и друго значение. За другото си прав, да, значението е преносно, но е отбелязано в тълковния речник, както и при английската дума mother, значение №4. Arath 10:04, 2 March 2009 (UTC)
Hey there. Could I call your attention to the Category:Bulgarian words lacking transliteration? I've been trying to create some of the form-of nouns for Bulgarian, because I think that it's a pretty language--but I can't transliterate words at all. Any help you can do on making sure there aren't too many words in that category at any one time would be muchly appreciated. --Neskaya kanetsv 04:02, 16 April 2009 (UTC)
Здравей, нещо не е в ред с шаблона в колоната past active imperfect participle - появяват се форми, които не съществуват, например от глагола от свършен(!) вид заведа причастие от несвършен(!) вид зaведял. Може ли да го поправиш, тъй като шаблоните не са ми силата. Сигурно и други глаголи от свършен вид са засегнати, но не съм разглеждал. The uſer hight Bogorm converſation 08:55, 17 April 2009 (UTC)
- И какъв е този ред imperfect за минало несвършено на глагол от свършен вид? Що за форми са ще бъда завел вместо ще съм завел?? Някакъв източник? Не съм новобранец в българската граматика, запознат съм с тънкости като архаичната форма форма за бъдеще време като щат да храни и т. н., но това тук... Източник? The uſer hight Bogorm converſation 09:02, 17 April 2009 (UTC)
- Абсолютно всички глаголи имат минало несвършено деятелно причастие, независимо дали са от свършен или несвършен вид. Ето ти източник: [1] страница 380:
Миналото несвършено деятелно причастие не е разпространено равномерно из българската езикова територия. Най-общо казано, среща се последователно в източни области, а в централни, западни и югозападни не е представено навсякъде. Това обстоятелство обуславя и някои неточни и неуместни употреби на минало свършено вместо минало несвършено деятелно причастие, напр.: — Това лято ме замоли да съм я пуснел (не: „пуснал"!) да иде да жъне (Й. Йовков).
- страница 353:
Примери: Думат, змеят слязъл в нашата нива. Свил гняздо. Всяка сутрин баба Куча отивала (вм. отива) да му носи топло мляко. Слагала (вм. слага) паничката под крушата. На пладне, кога отидела (вм. когато отиде) — паничката празна (А. Каралийчев). И виж какво нещо измислили: който се запишел (вм. който се запише) за член, не трябвало (вм. не трябва) да ходи по кръчмите (Й. Йовков).
В западното наречие (и в някои съседни с него източни говори) съществува само свършено причастие на -л (ходил, чел), което се употребява и вместо несвършеното причастие (ходел, четял). Поради това някои носители на българския език от западните краища правят грешки, като казват напр.: Омръзнал им вече, защото говорил (т.е. говорел, в смисъл на „говори") постоянно все едно и също. Иска да сме отишли (т.е. да сме отидели, в смисъл на „да отидем") заедно.
- Дадено е едно възможно обяснение защо ти звучи странно (възможно е да липсва в родния ти диалект), друго обяснение е, че е извън изречение, например "Ако не я зеведял до дома ѝ до 10:00, родителите ѝ щели да ѝ се карат":
- За формите с "бъда" за образуване на бъдеще предварително време виж страница 348. Тези наистина са остарели.
- Минало несвършено време също се образува от всякакви глаголи, страници 331 и 332. Arath 19:08, 28 April 2009 (UTC)
- Добре, мерси за изчерпателните разяснения и връзката, няма да се занимавам повече с граматическите въпроси (освен синтексис, да кажем), тук основните ми приноси по южнославянските езици са етимологиите и цитатите. Поздрав. The uſer hight Bogorm converſation 19:57, 28 April 2009 (UTC)
- Минало несвършено време също се образува от всякакви глаголи, страници 331 и 332. Arath 19:08, 28 April 2009 (UTC)
Здравей, този шаблон дава грешна информация на келнер (kelner) - пише, че бройната форма е келнера, когато бройна форма с -а е допустима граматически само за неодушевени обекти, иначе съвпада с обичайното множествено число, напр. три прозореца, но трима келнери. Може ли да го оправиш? Допълнителен параметър като одушевен-неодушевен например? The uſer hight Bogorm converſation 08:59, 20 May 2009 (UTC)
- Бройната форма си я има, просто в днешно време се предпочита обикновената форма за множествено число (а не "бройната форма съвпада с обичайното множествено число" или че тя не съществува). Освен това според нормите на съвременния книжовен български език бройната форма задължително не се употребява при съществителни, назоваващи лица, само след числителни бройни, завършващи на -ма. С други думи, грешно е "двама келнера", но "сто и десет ученика" и "сто и десет ученици" са правилни, въпреки че се предпочита последният вариант. Повече информация има в граматиката и на страницата в Уикипедия. Arath 08:51, 21 May 2009 (UTC)
Здравей, ако се интересуваш от източноиранския произход на куче и искаш да искажеш мнение, ще се радвам, ако го сториш тук. Събрали сме се аз и двама администратори - един хърватин и един арменец, и обсъждаме разни теории. The uſer hight Bogorm converſation 15:13, 31 May 2009 (UTC)
Здравей, може ли да отстраниш множественото число от склонението? Mисля, че единство няма мн. ч., а копирах шаблона от царство и не знам как да го махна. The uſer hight Bogorm converſation 09:35, 29 June 2009 (UTC)
Serbo-Croatian
editI don't know whether you've noticed this vote, but your input would be much appreciated. – Krun 11:37, 11 July 2009 (UTC)
Здравей. С какъв източник установи, че може да е синоним на остатък (никога не съм го срещал в това значение)? Освен това, ако разширяваме статиите за турцизми, ще е добре да се отбелязват като архаични или диалектни, т. е. по някакъв начин да се отбележи, че думата е негодна за (съвременния) книжовен, писмен, формален език (каквите са почти всички турцизми). Да не би в един диалект да означава дефект, недостатък, а в друг остатък? (Аз съм от Западна България) Ако може да ми дадеш пример, няма да е зле. The uſer hight Bogorm converſation 11:37, 22 July 2009 (UTC)
- В тълковния ми речник, в българско-английския ми речник и в този онлайн речник ги има и двете значения.
- С
{{regional|lang=bg}}
се означават диалектни и регионални думи. - С
{{dated|lang=bg}}
се означават остарели, но все още разбираеми за съвременния читател, думи. Обикновено се използват от по-възрастните хора. - С
{{archaic|lang=bg}}
се означават архаични думи, които може да се срещнат в някои съвременни текстове, например в Библията. Средностатистическият читател би трябвало да ги разбира. - С
{{obsolete|lang=bg}}
се означават думи, които се срещат единствено в много стари текстове и са неразбираеми за съвременния читател. - Повече информация Wiktionary:Obsolete_and_archaic_terms. Мисля, че кусур попада в категорията dated. Arath 12:11, 22 July 2009 (UTC)
- Не знам на каква възраст си и дали за теб е обичайна дума, но моля те, не връщай dated в челик. Това е дума, която е непонятна за мнозинството българи под 30 г.(а може би и 50), включително мен. Активно допринасям в Appendix:List of Balkanisms, тъй като се интересувам от лингвистичното измерение на турското робство, погледни думите там, но за следните думи ще те помоля да не слагаш dated, защото са действително отдавна изхвърлени от съвременния книжовен (недиалектен) език (казвам го не като случаен младеж, а като такъв, който си е чел списъка от възрожденска литература, изобилствуваща от подобни слова): аргатин, бакър, бахча, букаи, бунар(само в топоними), варош(исторически термин за средновековен град), дюкме или дюгме, гюбре(каето научих преди 3-4 години от баба си), ятак, юруш, кавгана, капия, касаба, качак, киреч, куюмджия (исторически термин), маказ, метани(поклон, от гр.), мющерия, папуци, тазе, кебе, черчеве, кюприя, халал, джаба, джигер. Тескере и чапкънин научих преди 3 дена, четейки Васил Друмев. Дълбоко би ме учудил, ако са ти известни някои от тези термини, освен може би по-разпространените в някои диалекти джигер и бакър. Понеже всички от гореизброените думи са непонятни и биха изисквали разяснителна бележка при употребата им в литературни текстове, мисля, че obsolete е най-добрият избор за тях. Ти какво мислиш? The uſer hight Bogorm converſation 19:17, 22 July 2009 (UTC)
- Никога преди да я редактирам в Wiktionary, не бях срещал думата челик, ното знаех какво значи. Същото важи и за почти всички думи, които си изредил. Написах, че е остаряла, защото в речника пише, че е остаряла, а не архаична. По принцип когато редактирам в Wiktionary, се позовавам на източници, а не пиша собственото си мнение. Също така, възрожденската литература не се превежда, като се изучава в училище, следователно се очаква да е разбираема за един гимназист. Нямам претенции да знам всички думи и ако не знам дадена дума, това не значи непременно, че отдавна е била изхвърлена от съвременния книжовен език, не се смятам за такъв критерий нито за по-умен и знаещ от авторите на речника. Личното ми мнение е, че не може да се очаква всички тези думи да са познати за един съвременен българин и че възрожданската литература има нужда от осъвременяване, за да бъде достъпна за гимназистите. Arath 08:27, 23 July 2009 (UTC)
- Не, няма нужда от осъвременяване, защото понятията класика и осъвременяване са несъвместими. В изданията на тази литература на гърба има речник, където за тези думи (тескере и чапкънин със сигурност, но и много други) са дадени съвременни еквиваленти. Наличието на подобен речник предполага, че те не са познати на гимназиста. Сега нека да не привеждаме лични мнения, а да помислим българското остарял на кой английски термин съответствува. Obsolete, от латинското причастие на obsolesco, означава остарял, излязъл от употреба. Dated, от друга страна, очевидно не означава излязъл от употреба, а познатост на широката публика, което е несъвместимо с присъствието на тези думи в речници на гърба на изданията на споменатите произведения. Затова българското остарял най-малко би съответствувало на dated, а е естествен превод на obsolete. Именно затова и ги отбелязвам най-често по този начин. Dated може да е някой русизъм от близкото минало като запрещавам или ответственост, които са широко известни и употребяеми, но не и произволен турцизъм на няколко века (макар че има и съхранили се турцизми). The uſer hight Bogorm converſation 16:35, 26 July 2009 (UTC)
- Твоята дефиниция на "dated" и "obsolete" се различава от тази на Wiktionary. Според нея термините са степенувани така (от най-слабия към най-силния): dated - archaic - obsolete. В българския тълковен речник "архаичен" е по-силен от "остарял". Английско-българския речник превежда "dated" и "obsolete" по почти един и същи начин и не дава информация кой е по-силен. Ако българското "остарял" съответства на "obsolete", то тогава ни трябва по-силен английски термин от "obsolete" за българското "архаичен". Arath 18:50, 26 July 2009 (UTC)
- Не, няма нужда от осъвременяване, защото понятията класика и осъвременяване са несъвместими. В изданията на тази литература на гърба има речник, където за тези думи (тескере и чапкънин със сигурност, но и много други) са дадени съвременни еквиваленти. Наличието на подобен речник предполага, че те не са познати на гимназиста. Сега нека да не привеждаме лични мнения, а да помислим българското остарял на кой английски термин съответствува. Obsolete, от латинското причастие на obsolesco, означава остарял, излязъл от употреба. Dated, от друга страна, очевидно не означава излязъл от употреба, а познатост на широката публика, което е несъвместимо с присъствието на тези думи в речници на гърба на изданията на споменатите произведения. Затова българското остарял най-малко би съответствувало на dated, а е естествен превод на obsolete. Именно затова и ги отбелязвам най-често по този начин. Dated може да е някой русизъм от близкото минало като запрещавам или ответственост, които са широко известни и употребяеми, но не и произволен турцизъм на няколко века (макар че има и съхранили се турцизми). The uſer hight Bogorm converſation 16:35, 26 July 2009 (UTC)
- Никога преди да я редактирам в Wiktionary, не бях срещал думата челик, ното знаех какво значи. Същото важи и за почти всички думи, които си изредил. Написах, че е остаряла, защото в речника пише, че е остаряла, а не архаична. По принцип когато редактирам в Wiktionary, се позовавам на източници, а не пиша собственото си мнение. Също така, възрожденската литература не се превежда, като се изучава в училище, следователно се очаква да е разбираема за един гимназист. Нямам претенции да знам всички думи и ако не знам дадена дума, това не значи непременно, че отдавна е била изхвърлена от съвременния книжовен език, не се смятам за такъв критерий нито за по-умен и знаещ от авторите на речника. Личното ми мнение е, че не може да се очаква всички тези думи да са познати за един съвременен българин и че възрожданската литература има нужда от осъвременяване, за да бъде достъпна за гимназистите. Arath 08:27, 23 July 2009 (UTC)
- Не знам на каква възраст си и дали за теб е обичайна дума, но моля те, не връщай dated в челик. Това е дума, която е непонятна за мнозинството българи под 30 г.(а може би и 50), включително мен. Активно допринасям в Appendix:List of Balkanisms, тъй като се интересувам от лингвистичното измерение на турското робство, погледни думите там, но за следните думи ще те помоля да не слагаш dated, защото са действително отдавна изхвърлени от съвременния книжовен (недиалектен) език (казвам го не като случаен младеж, а като такъв, който си е чел списъка от възрожденска литература, изобилствуваща от подобни слова): аргатин, бакър, бахча, букаи, бунар(само в топоними), варош(исторически термин за средновековен град), дюкме или дюгме, гюбре(каето научих преди 3-4 години от баба си), ятак, юруш, кавгана, капия, касаба, качак, киреч, куюмджия (исторически термин), маказ, метани(поклон, от гр.), мющерия, папуци, тазе, кебе, черчеве, кюприя, халал, джаба, джигер. Тескере и чапкънин научих преди 3 дена, четейки Васил Друмев. Дълбоко би ме учудил, ако са ти известни някои от тези термини, освен може би по-разпространените в някои диалекти джигер и бакър. Понеже всички от гореизброените думи са непонятни и биха изисквали разяснителна бележка при употребата им в литературни текстове, мисля, че obsolete е най-добрият избор за тях. Ти какво мислиш? The uſer hight Bogorm converſation 19:17, 22 July 2009 (UTC)
Context templates
editPlease do not use {{mammal}}
, {{amphibian}}
, or similar templates. They are deprecated, and are awaiting deletion. They are a misuse of the context template format, which is used to be used to indicate restricted usage of a word, and not provide part of the definition. --EncycloPetey 18:22, 1 August 2009 (UTC)
- Understood. Arath 18:24, 1 August 2009 (UTC)
Здравей, създадох статията, но как да махна множественото число от склонението? Думата се използува само в единствено. The uſer hight Bogorm converſation 14:09, 6 August 2009 (UTC)
- Има отделни шаблони за думите, които нямат множествено число:
{{bg-noun-m-sg}}
,{{bg-noun-f-sg}}
,{{bg-noun-n-sg}}
. Не се добавят в отделна секция Inflection, защото няма смисъл, много са кратки. Arath 14:14, 6 August 2009 (UTC)
Stress mark in IPA
editПривет. I noticed you use apostrophe to mark the stress in pronunciation. However, the correct Unicode symbol in IPA is ˈ. See my edit here, please. --Vahagn Petrosyan 14:28, 10 August 2009 (UTC)
Здравей. Звателната форма на сок соке ли е, или съм сложил грешния шаблон? The uſer hight Bogorm converſation
- Сложил си грешния шаблон. Тук съм дал някакво обяснение, обаче не знам доколко е разбираемо. Ако имаш нужда от допълнителни обяснения, питай. Arath 23:28, 11 August 2009 (UTC)
- Разбирам. И аз имах съмнение, че може да е с -о, обаче като не съм я използувал през живота си, а и по всяка вероятност няма, реших да питам. Да учиш тези форми (звателни за неодушевени обекти) е все едно да си касиер и да учиш комплексни числа - няма да ти трябват, ако си останеш такъв цял живот. The uſer hight Bogorm converſation 11:26, 12 August 2009 (UTC)
Re: Bulgarian noun forms
editThe thing is that some of them were able to be accelerated, but the forms that are the same (which is to say, having two definition lines because it is both one of the definite forms and the count form) are not as easily accelerated. I am going to go back and manually create those when I'm done with the forms that were accelerated, but if the templates existed that would make things a lot easier, too! I wasn't sure how to handle the two definite singular forms as far as templates went, so yeah. If you could do that, it would be appreciated.
Part of it is just that my attention span right now, thanks to having been sick for a while and not feeling great despite that I'm getting better, is about at the level of things that I can click and feel productive. Again, a danke. --Neskaya kanetsv? 16:49, 6 October 2009 (UTC)
ɤ, ə
editЗдравей. Може ли да обясниш защо ъ при думите слънчев и вятър е представено по два различни начина(веднъж ɤ, друг път ə)? Доколкото знам ъ се произнася еднакво независимо от това дали е под ударение. До разделите за произношение по принцип не се докосвам, но днес един колега направи слънчев вятър и не ми е ясно защо ъ трябва да се представя по два различни начина. The uſer hight Bogorm converſation 18:28, 14 April 2010 (UTC)
Значи ъ може да се произнася по два различни начина?? The uſer hight Bogorm converſation 21:15, 25 April 2010 (UTC)
Едва сега погледнах изчерпателното обяснение, което си написал тук. Мерси за прегледността. The uſer hight Bogorm converſation 21:17, 25 April 2010 (UTC)
Great work!
editI just wanted to say that you are doing great work here on Wiktionary! Keep it up! Cheers, Razorflame 22:10, 7 May 2010 (UTC)
Здравей. Може ли да създадеш статия за този глагол, тъй като забелязах, че използуваш ускорено създаване на глаголни форми, а аз не желая да губя време да ги създавам всичките ръчно. Един потребител прояви интерес към причастието на страницата ми за разговор и го създадох, но не изглежда особено информативно. The uſer hight Bogorm converſation 19:37, 1 June 2010 (UTC)
Wiktionary needs your help :)
editHi there Arath! I was wondering if you would be willing to help the English Wiktionary out by expanding our database of Bulgarian entries? It would be very helpful and you'd be helping the English Wiktionary out ;) Thanks, Razorflame 12:12, 17 June 2010 (UTC)
Bulgarian verb forms
editHi there - sorry to interrupt. Would you consider marking all these new words as "minor edits" - so they don't overwhelm the "recent changes" page? SemperBlotto 09:45, 12 July 2010 (UTC)
- And see WT:RFFF. Mglovesfun (talk) 10:39, 12 July 2010 (UTC)
- I don't think I qualify for that. One of the requirements is that the time I need should be short (no more than 48 hours), and I add new verbs almost every day. Arath 11:24, 12 July 2010 (UTC)
You're supposed to go to WT:VOTE and start a bot flag vote. I just blocked the bot long enough for you to read this message. Mglovesfun (talk) 13:40, 12 July 2010 (UTC)
- I read WT:BOT, which said that I'm supposed to post a Bot request at the Beer parlour, and that I should do a test run under the bot account on some 10-100 entries. Where should I post a bot flag? Arath 13:46, 12 July 2010 (UTC)
- MG: you are incorrect as Arath notes, the "bot" has to be allowed to test, eh? We only block out-of-hand when someone shows up out of no-where with a bot, usually to do something we don't want ... (;-) and the testing precedes the voting.
- Arath: that is a mouthful, you think maybe you could use "ArathBot"?
- Another detail: might you include the
{{count page}}
hack in the script/template, see what AF adds (and IW sometimes removes). If IW finds a iwiki link, it removes the hack on the same edit. (and keep in mind not to put a blank line before the count-page line). Cheers, Robert Ullmann 15:50, 12 July 2010 (UTC)- I plan to make a bot for Bulgarian noun forms and Bulgarian adjective forms, that's why I named it ArathVerbFormBot, to distinguish it from the others. Arath 16:00, 12 July 2010 (UTC)
- There isn't any reason to distinguish it by username, and having different names just means repeats of bot-approval and flagging process. But as you wish ;-) Robert Ullmann 14:14, 13 July 2010 (UTC)
- So I can use the same account for another bot, I just have to notify the other users that I'm adding to its functionality? Arath 14:17, 13 July 2010 (UTC)
- "ask", rather than "notify", and it might mean another vote in some cases, but you don't need multiple bot accounts. Robert Ullmann 14:20, 13 July 2010 (UTC)
- OK, I just read that it's better (or it used to be) to have one bot per task. Arath 14:24, 13 July 2010 (UTC)
- "ask", rather than "notify", and it might mean another vote in some cases, but you don't need multiple bot accounts. Robert Ullmann 14:20, 13 July 2010 (UTC)
- So I can use the same account for another bot, I just have to notify the other users that I'm adding to its functionality? Arath 14:17, 13 July 2010 (UTC)
- There isn't any reason to distinguish it by username, and having different names just means repeats of bot-approval and flagging process. But as you wish ;-) Robert Ullmann 14:14, 13 July 2010 (UTC)
- Flag set. —Stephen 13:16, 13 July 2010 (UTC)
- Isn't that out-of-process? There is supposed to be a vote first? Robert Ullmann 14:20, 13 July 2010 (UTC)
- I plan to make a bot for Bulgarian noun forms and Bulgarian adjective forms, that's why I named it ArathVerbFormBot, to distinguish it from the others. Arath 16:00, 12 July 2010 (UTC)
What is this category? Mglovesfun (talk) 13:01, 2 October 2010 (UTC)
- A category containing Bulgarian count forms. A count form is the form of a masculine noun used after a number or a certain other words. Arath 16:52, 2 October 2010 (UTC)
- Could you create this category? Mglovesfun (talk) 22:01, 9 October 2010 (UTC)
Hello, on Wiktionary, we use conj for conjugation, and verb for the inflection line - compare {{en-verb}}
, {{fr-verb}}
(any of dozens, perhaps more than a hundred examples). I'll try and recreate {{bg-verb}}
as an inflection-line template to avoid confusion. Something similar has recently happened with Swedish and Russian. Mglovesfun (talk) 22:01, 9 October 2010 (UTC)
Hi Arath!
I've seen that your bot has created some Bulgarian pages about verb forms. In some cases, it has created pages with Latin characters in it, such as капeния -- the fourth character is a Latin e instead of a Cyrillic one (е). Since your bot does not invent the verb forms, some one must have "poisened" the input of your bot. Maybe you have to add a check if all characters are inside a certain valid range. I found these half-Latin verb forms in this bot-generated list: User:Nadando/character indices/bg
Greetings --MaEr 20:11, 19 January 2011 (UTC)
- Oh, one more thing:
- I have found this in the source code of Template:bg-conj-1st (kapya):
- <includeonly>{{bg-conj|{{{2}}}|{{{3}}}|{{{1}}}е|{{{1}}}я|{{{1}}}е|{{{1}}}е|{{{1}}}а|{{{1}}}а|{{{1}}}а|{{{1}}}а|{{{1}}}ан|{{{1}}}а|{{{1}}}и||||{{{1}}}e}}
- the last "e" is a Latin one, maybe the half-Latin verb forms come from this template?
- --MaEr 20:30, 19 January 2011 (UTC)
- Yes that was the reason. Arath 11:39, 13 February 2011 (UTC)
Добър ден, Arath! Бях помолен да изготвя списък на българските глаголи от категорията Category:Bulgarian verbs и когато стигнах до чествам, видях, че е отбелязан само като несвършен вид. Възможно ли е този глагол да е и от несвършен, и от свършен вид като пътувам? Например в изречението Вчера те честваха годишнината от събитието X. можем да го заменим с отпразнуваха, но в Докато те честваха годишнината от събитието Х, ... може да го заменим и с празнуваха. The uſer hight Bogorm converſation 05:29, 23 May 2014 (UTC)